Danielsen,+Oda+Buseth


 * Språkhistorie, 1850-1945**

Jamstillingsvedtaket var en lov av 1885 som bestemte at Landsmaal (nynorsk) og Rigsmaal (bokmål) skulle være likestilt som Norges offisielle skriftspråk.
 * Hva var jamstellingsvedtaket?**

Nyskapingslinjen var Ivar Aasens Landsmaal-linje. Denne linjen var mer radikal enn Rigsmaalslinjen fordi det var så annerledes enn det danske skriftspråket som da ble brukt, det var på mange måter helt nytt.
 * Hva var nyskapingslinjen?**

Fornorskingslinjen var Knud Knudsens Rigsmaal-linje. Han ønsket å forsnorkse det danske skriftsrpåket, og på den måten danne et eget norsk skriftspråk.
 * Hva var fornorskingslinjen?**

Med målparagrafen av 1892 ble det skapt en virksleig likestilling mellom de to skriftspråkene, da det var opp til hver enkelt skole å velge om de ville bruke Landsmaal eller Rigsmaal.
 * Hva var målparagrafen?**

1907-reformen gjaldt for Rigsmaalet, og innebar et viktig brudd med det danske skriftspråket. Det ble endringer av ord f.eks. kage ble kake, bryde ble bryte osv.; ette var et gjennomslag for Knud Knudsens prinsipp.
 * Hva var konsekvensene av 1907-reformen?**

1917-reformen gjaldt både for Landsmaal og Rigsmaal, og endirngene av reformen førte til at de to skriftspråkene ble mer og mer like. Det var nå noen former og ord som kunne brukes i begge skriftspråkene, men de ble sett på som radikale og de ble lite brukt.
 * 1917-reformen?**

Tilnærmingslinjen innebærer den gradvise tilnærmingen mellom bokmål og nynorsk, de to skriftspråkene blir mer og mer lik hverandre med valgfrie klammeformer etc.
 * Tilnærmingslinjen?**

1938-reformen ga en ny framgang for nynorsken (Landsmaalet) fordi den fikk en mer moderne form som folk kjente seg igjen i. De radikale formene ble styrket i både nynorsk og bokmål og de radikale valgfrie formene ble gjort om til enten obligatoriske- eller hovedformer.
 * 1938-reformen?**

1910-reformen innebar en ny modernisering av Aasen-normalen (Landsmaalet), og det ble innført valgfrie former der også.
 * 1910-reformen.**

Forslagene til Aasen og Knudsen iverksettes rundt 1850. I hovedsak ble landsmålet tatt i bruk blant bygdefolk, riksmålet i byene. Jamstillingsvedtaket (1885) bestemte at Landsmaal og Rigsmaal skulle være likestilte skriftspråk i Norge. Gjennom reformer endres disse skriftspråkene gradvis, de finner etterhvert sin form. Flere tar i bruk landsmål og riksmål istedenfor dansk skriftspråk. 1900–1945 får vi gjennom reformer en modernisering av begge skriftspråkene, de blir også mer lik hverandre. Valgfrie former og ord som kunne brukes innen begge skriftspråkene ble sett på som radikale. Samnorsklinjen og tilnærmingslinjen videreutvikles. I 1938 ble nazirettskriving obligatorisk for aviser og forlag, det ble kuttet mye ned på de valgfrie formene.
 * Beskriv språkhistorien (1850-1945) med 100 ord.**