June+Språkhistorie+1850-1945

Språkhistorie 1850-1945 07/12-09 **Hva var jamstellingsvedtaket?** Jamstellingsvedtaket var det viktigste språkpolitiske vedtaket på slutten av 1800-tallet. Det ble vedtatt i 1885, og gikk ut på at det skulle være to offisielle skriftspråk i Norge, det vi i dag kjenner som nynorsk og det danske språket som etterhvert ble det vi i dag kaller bokmål. Disse to skriftspråkene ble nå sidestilt. **Hva var nyskapingslinjen?** Nyskapingslinjen var Ivar Aasens nye skriftspråk som var bygd på dialektene i Norge. Han ville at hele Norge skulle ha landsmålet som felles skriftspråk. Vi sier at Aasens program var tredelt, det bestod av en nasjonalistisk målsetting, en folkeopplysende målsetting og en demokratisk målsetting. **Hva var fornorskingslinjen?** Fornorskingslinjen var et skriftspråk basert på dansk språk med fornorskede ord og uttrykk og en egen norsk skrivemåte. Det var Knud Knudsen som stod i spissen for dette skriftspråket som etter hvert har utviklet seg til å bi det vi i dag kjenner som bokmål. **Hva var målparagrafen?** Målparagrafen som ble vedtatt i 1892, gikk ut på at hvert enkelt skolestyre selv kunne velge om de ville bruke landsmål eller riksmål i skolen. Hvis 10 av foreldrene til elever i en skoleklasse krever krever det, har elevene i dag rett til å gå i egne nynorsk/bokmålsklasser. **Hva var konsekvensene av 1907-reformen?** Konsekvensene av 1907-reformen var at konsonanter som p, t, k ble satt inn i stedet for bløte konsonanter som b, d, g som var typisk for dansk skriftspråk. Ord som kake og gate utskiftninger i konsonantene, derfor også uttalen. Det ble også store endringer i bøyningsformene. Disse skiftningene kom, mest sannsynlig pga sterke nasjonale strømninger etter unionsoppløsningen i 1905. **1917-reformen?** 1917-reformen kom rakst etter de obligatoriske endringene i 1907. her forsvant mange æ, til fordel for e. F.eks læse ble til lese. Det ble doble konsonanter, mann i stedet for mand. Verbformer ble tillatt, flere former ble likestilte, f.eks kasta og kastet. Det ble også mer åpent for dialektformer, bru/bro, bein/ben. Fornorskingsprinsippet er nå avsluttet og tilnærmingen mellom landsmålet og riksmålet er kommet langt. **Tilnærmingslinjen?** Tilnærmingslinjen er det samme som samnorsklinjen, der de ville at de to skriftspråkene skulle nærme seg hverandre, og til slutt smelte sammen til et skriftspråk. Denne tanken spilte en viktig rolle fram til andre verdenskrig og for utviklingen av rettskrivingsreformene, da begge skriftspråkene fikk en mer radikal form. **1938-reformen?** 1938-reformen brøt enda mer med det tradisjonelle i språket enn 1917-reformen. Den ble møtt med motstand, siden denne reformen representerte former så lå nære dialektene. De tillatteformene ble delt inn i to klasser, hovedformer og sideformer. Hovedformene skulle brukes i lærebøker, mens sideformene var klammeformer. Diftong ble innført i mange ord, tvungen og frivillig.riksmål ble en konservativ kraft mot denne reformen, der nå ble nu, fram ble frem, snø ble sne osv. **1910-reformen.** Denne reformen var en ny modernisering av Aasen-normalen, og den ga også valgfrihet i landsmålet. Hestarne -> hestane. Fikk y i sideform, i stedet for ju og jo. Verb med ere-ending, kunne bøyes på e-bøying: studerer, studerte, hev studert. Stor forbokstav i navnord forsvant også på denne tiden, uten at det er skrevet ned noe sted.