Hugdal,+Rannveig+Johanne

**Språkhistorie, 1850-1945**

**Hva var jamstellingsvedtaket?** Det er et vedtak av 1885 som sier at de to målformene, landsmaal og rigsmaal, skulle være likestilt som skriftspråk i Norge. **Hva var nyskapingslinjen?** Det var den nye landsmålslinnjen som Ivar Aasen skapte gjennom sine dialektsamlinger. Dette var en mer radikal målform enn den Knud Knudsen sto for. **Hva var fornorskingslinjen?** Det var den målformen som ble kalt rigsmaal, som var en fornorskning av det danske skriveformen. **Hva var målparagrafen?** Det var en paragraf som sa at det skulle være opp til enhver skole å selv bestemme hvilken form de ville bruke. Dette ble en virkelig likestilling av målformene (1892) **Hva var konsekvensene av 1907-reformen?** Rigsmaals-reformen, ble et viktig brudd med dansk skriftspråk. Det hadde grunnlag fra det høyere talemålet i byene, og det var første gang valgfrihet ble brukt som normeringsprinsipp. **1917-reformen?** Endringer som førte til at de to målformene ble mer og mer like. Noen ord ble til frivillig bruk for begge målformene. **Tilnærmingslinjen?** Innebærer en gradvis tilnærming av bokmål og nynorsk. De blir mer og mer like, får valgfrie former og dette utvikler seg gjennom tilnærmingslinjen. **1938-reformen?** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Ny fremgang for landsmålet/nynorsken – fikk en mer moderne form som folk kjente seg hjemme i. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">De valgfrie språkformene ble obligatoriske eller omgjort til hovedformer, og de radikale formene ble styrket for både bokmål og nynorsk. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">**1910-reformen.** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Nynorsken som Ivar Aasen kom med blir modernisert. Får større valgfrihet ved bruk av ulike former. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Beskriv språkhistorien (1850-1945) med 100 ord.** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Forslagene til Aasen og Knudsen iverksettes i 1850. I hovedsak ble landsmålet tatt i bruk blant bygdefolk, mens i byene ble riksmålet brukt. I 1885 kom jamtstillingsvedtaket som sa at begge målformene skulle likestilles som skriftspråk i Norge. Flere begynte å bruke enten riksmål eller landsmål i stedet for dansk. Etter 1900 ble skriftspråkene modernisert og mer radikale. Begge målformene fikk alternative ord til frivillig bruk, og de to formene ble mer og mer lik hverandre. Samnorskingslinja utviklet seg. De valgfrie formene ble etter hvert obligatoriske eller gjort til en del av hovedformen. Fra 1938 ble dette betegnet som nazirettskriving. Type in the content of your page here.