Norsk+språkhistorie,+1850+til+1945

Norsk – 07.12.09
 * Språkhistorie, 1850-1945**

- Jamstillingsvedtaket var et politisk vedtak som ble gjort på slutten av 1800-tallet, og som slo fast at Landsmaal (nynorsk) og Rigsmaal (bokmål) skulle likestilles som offisielle språk i Norge.
 * Hva var jamstillingsvedtaket?**

- Gikk ut på at Norge skulle lage sitt eget skriftspråk, basert på dialektene i Norge. I spissen for dette sto Ivar Aasen. Vinje var også en viktig foregangsmann for det nye Landsmaalet.
 * Hva var nyskapingslinjen?**

- Et av de to skriftspråkalternativene i Norge på 1800-tallet. Gikk ut på fornorsking av dansken, og stilte med Knud Knudsen i spissen. Dette skulle skje ved at norske ord og uttrykk ble tatt inn i det danske språket, i tillegg til at de danske ordene skulle fornorskes ved å bytte ut b,d og g, med hardere konsonanter som p, t og k.
 * Hva var fornorskingslinjen?**

- Gikk ut på at hvert enkelt skolestyre selv kunne bestemme hvilket skriftspråk de ville bruke. Elevene har i dag rett til å gå i egne bokmål- eller nynorskklasser dersom flere enn ti av foreldrene krever det.
 * Hva var målparagrafen?**

- Reformen av 1907 gjaldt først og fremst Rigsmaalet. Mange danske ord med bløde konsonanter, ble endret til mer norske ord, hvor vi fikk hardere konsonanter. Eksempler på dette er det danske ordet «kage», som ble til «kake», og «klog» som ble til «klok».
 * Hva var konsekvensene av 1907-reformen?**

- Endringene i 1917 gjaldt både Rigsmaal og Landsmaal. Den gikk langt på vei i å tilnærme de to språkene. Innenfor hvert enkelt av språkene ble det også gjort endringer. Riksmaalet fikk blant annet innført diftong i mange ord for planter og dyr. Det ble også innført a-ending som bestemt form for særnorske hunkjønnsord, som kua, bjørka og rypa. -ld-ending ble også byttet ut med -ll, som i voll og fjell. For Landsmaalet fikk bestemte former av hunkjønnsord sideformer med a, som f.eks. sola og soli. Dette gjaldt også bestemte former av intetkjønnsord, som husa og husi. Mange ord fikk også endret vokal, slik at de fikk samme form som Rigsmaal: årsak for orsak, bort for burt, og høl for hyl.
 * Hva var konsekvensene av 1917-reformen?**

- Gikk ut på at Landsmaal og Rigsmaal skulle tilnærme seg hverandre. Denne tanken om at de til slutt skulle bli til ett skriftspråk spilte en viktig rolle for rettskrivingsreformene. På slutten av 1930-tallet var ikke forskjellen mellom Rigsmaalet og Landsmaalet så stor som tidligere.
 * Hva var tilnærmingslinjen?**

- Gjaldt både nynorsk og bokmål. Gikk enda lenger i å tilnærme de to målformene. Mange ord innenefor begge målformene ble endret, og tilnærmet hverandre. Endringene som ble gjort i 1917, men som da hadde vært valgfrie, ble nå obligatoriske.
 * Hva var konsekvensene av 1938-reformen?**

- Gjaldt først og fremst for Landsmaalet. Aasen-normalen for Landsmaalet ble modernisert, og valgfriheten innenfor språket ble større. Viktige ord-endringer var f.eks. hestarne som ble til hestene, visorne som ble til visone, og brotja som ble bryta.
 * Hva var konsekvensene av 1910-reformen.**

- På 1800-tallet var folk opptatt av å rive seg løs fra det danske skriftspråket. Dette førte til at det dukke opp to alternativer til et nytt norsk språk: Landsmaal og Rigsmaal. Landsmaalet var en sammenskriving av de norske dialektene, og ut fra dem ønsket man å danne et nytt norsk språk. De som arbeidet for Rigsmaalet ønsket å fornorske det danske språket, ved å innføre særnorske ord og uttrykk, og å skrive om enkelte danske ord. På starten av 1900-tallet fikk vi flere reformer som skulle lede det norske språket mer i retning av det fullstendig norske, bort fra dansk.
 * Beskriv språkhistorien (1850-1945) med 100 ord.**